A környezet- és a természetvédelem terén nem kell, hogy pápábbak legyünk a pápánál – ezt az iránymutatást adta az illetékes minisztérium hivatalnokainak az illetékes államtitkár arról, hogy milyen hozzáállást vár el tőlük a jövőben. V. Németh Zsolt szerint csak népszerűtlenné teszik a környezetvédelmet, ha a magyar kormányzat eltúlozza a hatóság szerepét. Az index szerint a földművelésügyi tárca hivatalnokai, akik ott voltak, úgy értették, hogy mostantól nem kell túl komolyan venni az egészet, ha a gazdasági érdekek úgy kívánják, akár a Natura 2000-es védelem alatt álló területeken is engedélyezhetők a beruházások.
A Földművelésügyi Minisztérium környezetügyért, agrárfejlesztésért és hungarikumokért felelős államtitkára október végi állománygyűlésén óva intette a tárca dolgozóit attól, hogy túlzásokba essenek a környezet- és a természetvédelmi kérdésekben.
V. Németh Zsolt a minisztérium dolgozói előtt kijelentette: ha „értelmetlen, a jogszabályokból nem következő, indokolatlan intézkedések születnek, az árt a környezet- és természetvédelem ügyének”. Azt is mondta, hogy „nem fogunk túlterjeszkedni az EU-s jogszabályokban megfogalmazottakon. Nem leszünk pápábbak a pápánál.” A minisztérium sajtóirodájának tájékoztatása szerint az államtitkár meggyőződése, hogy nagyon sok ember „mumusként” tekint a környezetvédelemre, mert ilyen túlzások történtek.
Az egyik korábbi fideszes országgyűlési képviselő szerint az államtitkár hallgatósága számára az jött le a beszédből, hogy mostantól az engedékenység a kijelölt irány. Az értelmetlen és az indokolatlan jelzőket hangsúlyozó útmutatást másként nem is nagyon lehet érteni, hiszen a környezetvédelemben nincs sok kompromisszumos lehetőség, nem a népszerűség a kérdés, hanem az, hogy a természeti környezet tényleges védelme a prioritást, vagy nem. Az index.hu forrása szerint az engedékeny útmutató célja az volt, hogy megértesse, az ország területének 21,2 százalékát kitevő Natura 2000-es területek miatt nem kell nagyon kekeckedni, ha ipari vagy egyéb gazdasági beruházások útjába kerülnének.
V. Németh Zsolt környezetügyért, agrárfejlesztésért és hungarikumokért felelős államtitkár
A neve elhallgatását kérő politikus elmondta, hogy az ország uniós csatlakozásakor az egyik alapfeltételeként rögzítették, hogy az ország egyötöde természetvédelmi terület legyen. Ez azonban már hosszabb ideje nyűg az Orbán-kormány számára. Magyarország 2011-ben zárta le a Natura 2000 területek kijelölését, de azóta többször is konfrontálódtak az ipari, infrastruktúra-beruházási érdekek a természetvédelem érdekeivel. Ilyenkor mindig a természetvédelem húzta a rövidebbet. A legismertebb eset Győrben történt, amikor az Audi bejelentette, hogy bővíti a gyár területét. A kormányzat belement, hogy az autógyár 200 hektárnyi természetvédelem alatt álló területet betonozzon le az új logisztikai parkja számára. A politikai támogatás, a milliárdos díj és a háromszoros földterület-megváltás akkor még elég volt ahhoz, hogy kiemelt közérdekre hivatkozva Brüsszelben jóváhagyják az átminősítést. Az eset után azonban az akkori szlovén uniós főbiztos levélben figyelmeztette az országot, hogy nincs több lehetősége hasonló cserékre. A Natura 2000 területek ügyét olyan komolyan veszi az EU, hogy akár a teljes uniós támogatás megvonását is maga után vonhatná, ha például csökkenne a védett területek aránya.
A keményebb fenyegetést azonban mégis az erdős pusztai vegetációt, pannon homoki gyepet, borókás és tölgyes élőhelyeket magába foglaló győri Natura 2000-es területet védelmező zöld szervezetek kapták. Az Audival szembeszálló szervezet vezetőjére titkosszolgálati eszközök bevetésével szálltak rá a rendőrök, majd az erdőtelepítésre kért támogatás miatt vesztegetésért fel is jelentették, és négy hónapig előzetesben tartották.
A FIDESZNEK CSAK KOLONC A KÖRNYEZETVÉDELEM FOLYTATÁS AZ INDEX:HU-n >>>
Jön a természetvédelmi intézményrendszer szétverése?
![Jön a természetvédelmi intézményrendszer szétverése?](https://www.greenfo.hu/uploads/hirek/343/34307/cikk.jpg)
Várhatóan jövőre egységes jogszabályba foglalják a természetvédelemről és a vadgazdálkodásról szóló törvényt, az új jogszabály 2016-ban léphet életbe. Szakemberek szerint ennek így nincs sok értelme, a hatásai inkább károsak lesznek.