Elegük van az aranykalászos kiskirályokból! Kevesebb Paks, több szél! Alaptantervbe a környezetvédelemmel! Ismét lesz független, széles hatókörű környezetvédelmi minisztérium – hangzott el a Civitas Intézet Ellenzéki Kerekasztal 2022 klíma és környezetvédelmi hatpárti beszélgetésén.
Ismét lesz független környezetvédelmi minisztérium, amely felelős lesz a klíma- és energiapolitikáért, a vízügyért, a természet- és környezetvédelemért, és a biodiverzitás megőrzéséért is! Többek között erről is szó volt az Ellenzéki Kerekasztal klíma és környezetvédelem témában tartott hatpárti beszélgetésén.
1989. március 22-én a Független Jogász Fórum kezdeményezésére a hatalommal szemben álló, szétforgácsolt magyar ellenzék létrehozta az Ellenzéki Kerekasztalt, hogy egységes fellépéssel állhassanak ellen az ellenzéket különalkukkal kecsegtető MSZMP megosztó törekvéseinek.
Az ellenzék szerint most hasonló a helyzet, mint 1989-ben: a Fidesz közel 12 éves kormányzásának hála az ország eltávolodott a demokrácia értékeitől, és a magyar ellenzék is tagolt, akár 33 éve, így nem maradt más választása, mint az ideológiai ellentéteket félretéve összefogni. Ezért volt szükség előválasztásra, amivel közös ellenzéki jelölteket és miniszterelnök-jelöltet választottak, de ez nem elég, közös programra, illetve az Orbán-rendszer lebontását segítő egységes tervre van szükség. A Civitas Intézet ezért Ellenzéki Kerekasztal 2022 címmel rendezvénysorozatot indított, hogy a vezető szereplők és szakértők elmondhassák, mik a terveik az adott területeken.
A Civitas Intézet immár 8. alkalommal rendezett tematikus kerekasztal beszélgetését 2022. január 27.-én tartották. Az csak véletlen hogy egy nappal korábban hozták nyilvánosságra az Egységben Magyarországért teljes szakpolitikai kabinetvezetőinek listáját. A sajtóban széles körben megjelent a lista, ebből a podcastunkhoz szorosan két név kapcsolódik: Szél Bernadetté, aki a zöld- és klímapolitika, ill. a közlekedés területéért, és Raskó Györgyé, aki a mezőgazdaságért felel.
És hogy milyen zöldpolitikával készül az ellenzék? Erről mesélnek az ellenzéki pártok képviselői:
Dr. Schmuck Erzsébet (LMP)
Nunkovics Tibor (Jobbik)
Szabó Rebeka (Párbeszéd)
Harangozó Gábor (MSZP)
Urfi Máté (Momentum)
és Bősz Anett (DK)
A Civitas Intézet rendezvényét Teplán István közgazdász vezette.
A beszélgetés 4 témáról zajlott:
1. Lesz külön minisztérium?
Teplán István a Civitas Intézettől elmondta, ez egy hosszú évtized volt a környezetvédelemben a Rio+20 konferenciától a glasgow-i klímacsúcsig, miközben Magyarországon teljesen eltűnt a környezetvédelem. Az első kérdés az volt, hogy hogyan segítenék elő a pártok a környezetvédelem ügyét.
Schmuck Erzsébet (LMP): Mindent másképp kell csinálni. Ő civilként ott volt 1992-ben a riói konferencián, és már akkor látszott, hogy óriási problémák vannak. Ezután megmozdult a világ, az EU is elfogadott fenntarthatósági stratégiát. Úgy tűnt, a környezetvédelem erősödni fog, a civilek és a szakértők is lelkesek voltak. Magyarországon is lett önálló környezetvédelmi minisztérium, amit 2010-ben megszüntetett Orbán Viktor, aki szerint a környezetvédelem luxus, a gazdag országok játékszere. Szisztematikusan tönkretették a környezetvédelmi hatóságokat is, és felzabálták a zöldfelületeket. Önálló zöldügyi minisztérium kell a klímaváltozás fékezésére, illetve a biológiai sokféleség megszűnése miatt. Vagy ha kisebb egy minisztérium, szakmai háttérszervezetek kellenek.
Nunkovics Tibor (Jobbik): Ezekben minden ellenzéki párt egyetért, és rajtuk fog múlni, hogy ne csak egy kirakatminisztérium szülessen. Most tulajdonképpen a kormányhivatalokban van egy-egy osztály, amelyek feladata lenne a környezetvédelem, de ez láthatóan nem működik.
![](https://greenfo.hu/wp-content/uploads/2022/02/nunkovics-tibor-szabo-rebeka-harangozo-gabor.jpg)
Szabó Rebeka (Párbeszéd): A részletes kormányzati struktúráról még egyeztetnek, és ez fontos, de a civilek bevonása nélkül nem lehet hatékony. Azoknak az NGO-knak, amik közfeladatokat vállalnak át a kormánytól, átlátható rendszerben kell anyagi forrásokat juttatni. Ahogy a fővárosban is felállítottak egy klímatanácsot, és egyeztettek az emberekkel arról, hogy milyen lépéseket kell hozni, ezt országos szinten is megcsinálhatják az önkormányzatok. A Megújuló Magyarországért felmérése szerint a magyar lakosság több mint fele politikailag is fontos kérdésnek tartja a klímaváltozást. Nemzeti állampolgári klímatanács
Harangozó Gábor (MSZP): A klímaváltozás a következő évtizedek legkomolyabb kihívása, nemcsak a civilek, de a szakszervezetek bevonására is szükség van, mert ha nincs komoly, mindent lefedő állami irányítás, ami tervezett módon csinálja az átállást, abból nagy baj is lehet. Mint például amikor a rendszerváltás után a magyar vidéken 1,5 millió ember elveszítette a munkahelyét, és máig nem tudni, mitől lenne nekik megint munkájuk. Ha nincs irányított átmenet, az információ csúcsán lévők és a tőketulajdonosok fognak megint jól járni, az emberek meg rosszul, de csak úgy lehet változtatni, hogy nettó munkahely ne szűnjön meg.
Urfi Máté (Momentum): Közben jó lenne, ha a létező jogszabályokat is betartanánk. Amikor például a nem éppen legszegényebbnek számító településén, Budafokon nem bírja kinyitni az ablakát, mert valaki rádobta a műanyag palackjait a tűzre, nem tudja, kit kell felhívni. Egy felmérés szerint a szemétégetők alig 10 százaléka teszi ezt szociális okokból, a többiek meg nem értik, mi a baj. Aki szegény, azon segíteni kell, aki ezt csinálja, azt meg kell büntetni. De magasabb szinten sem jobb a helyzet: ha a kormányzat be akar építeni egy Natura 2000-es területet, csak kiemelt kormányzati beruházásnak nevezi, és azt csinál, amit akar. Egy kormányváltással például elkezdenék betartani a saját jogszabályaikat. Az ellenzéknek egyébként van zöld szószólója: Szél Bernadett.
Bősz Anett (DK): Azért sem mindegy, hogy hol és hogyan döntenek a környezetvédelmi ügyekről, mert ezeknek a döntéseknek be kell oltaniuk a többi területet is. Az alternatív iskolákban már tanított környezetvédelmi témákat az alaptanterv részévé kellene tenni. Ha most nem folynak le ezek a viták, száz év múlva már nem lesz, aki vitázzon. Szerinte úgy tűnik, mintha ez nem liberális téma lenne, de neki tetszik a francia zöldek hozzáállása: egyszerre kell azokat védeni, akik a hó végétől meg a világvégétől félnek.
A moderátor Teplán István említette, hogy nem csak a CEU ment el, hanem a Regionális Környezetvédelmi Központ (REC) is, sőt, itthon volt egy jó zöldhatóság is, aminek az élére Orbán a hozzá nem értő „Tüzépes Katikát” nevezte ki, aztán a hatóságot besorolta valami kormányhivatal alá, ami semmit nem csinál, a mezőőrök legfeljebb migránsokra vadásznak.
A beszélgetés további témái:
2. Energiastratégia
3. Mezőgazdaság
4. Jövő
![](https://greenfo.hu/wp-content/uploads/2022/02/kerekasztal-nagytotal-teplan-istvan-web2.jpg)
Kapcsolódó cikkek:
A kishantosi biogazdaság szándékos tönkretétele a szimbóluma annak, hogy az Orbán-kormány gonosz
A 2020 április 22-én, a Föld Napján indult podcastunk adásait meghallgathatja Soundcloud oldalunkon, elérheti az anchor megosztón keresztül több alkalmazásban (breaker; google podcast; overcast; pocket cast; RadioPublic; ezekben fel is iratkozhat ránk)
Podcastunk RSS-csatornája itt található.