Mindössze két nappal azután, hogy Lázár János ötpontos akciótervet hirdetett, kiderült, hogy több mint másfélmilliárd forintból megszüntetik a baranyai város és környékének kötöttpályás közlekedését.
A 7 kilométert is meghaladja annak a komlói vasúti pályának a hossza, amelynek bontását hetekkel ezelőtt rendelte el Lázár János építési és közlekedési miniszter – írja a 444 a MÁV augusztus 13-án kelt, birtokába került dokumentuma alapján. A vasútvonal városon belüli szakaszának elbontásának terve szerint a tárca döntött a pálya és a hozzá tartozó létesítmények bontásáról, valamint a MÁV vagyongazdálkodásában lévő ingatlanok átadásáról Komló önkormányzatának. E szerint a nyílt vasúti pályát Mecsekjánosi és Komló között felszámolják Komló vasútállomás teljes vágányhálózatával együtt. Összesen 7263,5 méternyi vágányt szednek fel, a peronokat és az útátjárókat is bontják. Mivel a komlói vasútállomás a város központjában van, az ingatlanok átadásával az önkormányzat nagyon értékes vagyontárgyakhoz juthat.
Arra is utal a dokumentum, hogy mindezzel nem ért véget a lázári ígértekkel szembe menő visszafejlesztés: a 47. számú, Godisa-Komló közötti teljes vasútvonalat is megszüntetik. Erről a vasúttársaság azt írta: „A vasútvonal megszüntetéséhez a 194/2016 (VII. 13.) számú kormányrendelet módosítása szükséges”, amint azt 2024. augusztus 2-án kelt levelében jelezte is a minisztériumnak. A levelet Pafféri Zoltán, azóta elbocsátott MÁV-vezérigazgató írta, s abban nettó 1,6-1,7 milliárd forintra becsülte a tervezési, bontási és kármentesítési összköltséget. A kivitelezés 2027-ben kezdődhet meg, igaz egyelőre még azt sem tudják, hogy a durván megemelkedő közúti teher- és személyforgalmat elbírtja-e a meglévő úthálózat. Pafféri azt írja, hogy a vasúti forgalom megszüntetése esetén évi 72609 tonna árut kellene közúton fuvarozni. Ez munkanapokra vetítve 23,2 nehéz tehergépjárműt jelentene, vagyis 12 órás műszakok esetén félóránként egy nyergesvontató haladna el az adott, városi útszakaszon. Pafféri emiatt azt javasolja Bartal Tamás helyettes államtitkárnak, hogy a közúti ágazat értékelje ki, hogy „a hirtelen megjelenő többletkapacitást az úthálózat infrastruktúrája képes-e elbírni, vagy azonnali intézkedések keretében megerősíteni szükséges”.
A 47. számú vasútvonalon 2009-ben a Bajnai-kormány állította le először a személyforgalmat. A második Orbán-kormány 2010-ben visszaállította a személyforgalmat, az újranyitást a város fideszes polgármestere, Polics József is támogatta. 2012-től azonban már csak napi két pár vonat közlekedett a vonalon, a koronavírus-járvány alatt pedig ezt napi 1 járatpárra redukálták. A 2021-es menetrendváltás azonban ismét kedvezett a vonalnak, 2022-ben már napi 6-7 vonatpár közlekedett rajta.
Az újabb bezárást azonban ennek ellenére sem tudta elkerülni a vonal, Lázárék 2023. augusztus 1-jétől hivatalosan csak átmenetileg szüneteltették, gyakorlatilag leállították rajta a személyforgalmat. A jelentős teherforgalom viszont a mai napig megmaradt, így a vasúti pálya elbontása alaposan felforgatja majd a szállítmányozást is – írta a 444.hu.
Vitézy Dávid: Vasútrombolás, mint a kommunizmusban
Lázár János a személyforgalmat egy évvel ezelőtt saját döntésével állította le a komlói vasútvonalon; akkor azt mondta, hogy a „megjelölt 10 vasúti szárnyvonal nem került bezárásra”, és a minisztérium részéről kikérték maguknak, ha valaki nem csak „ideiglenes szüneteltetésről” beszélt – írja Facebook-oldalán a vonalbezárás hírére Vitézy Dávid, megválasztott fővárosi képviselő. Szerinte a vonat korábban Komló felé jelentősen gyorsabb volt, mint az azt helyettesítő buszok. Lázár János mostani döntésével tehát nem csak ideiglenesen vágta el a 22 ezres várost a magyar vasúti hálózatról.
![](https://s3-eu-central-1.amazonaws.com/greenfo.hu/wp-media-folder-greenfo/wp-content/uploads/2024/08/vasutbucsuztatas-komlon-2023-07-31-1024x683.jpg)
A volt közlekedési államtitkár a posztjához csatolt egy képet is, amelyet Vitézy maga készített még 2023. július 31-én, amikor ott volt a komlóiak által szervezett búcsúztatón, ahol kiálltak a vasútvonaluk mellett az utolsó üzemnapon. – Senki nem hallgatott rájuk a döntéshozók közül, az építési és közlekedési miniszter pedig immár szó szerinti értelemben is vasútrombolással folytatja. Nem véletlenül idéztem a kommunista évtizedek, az 1960-as évek végi kudarcos, vasút- és vidékellenes közlekedéspolitikai fordulatot Lázár János tevékenysége kapcsán – itt tartunk ismét – állapította meg Vitézy Dávid. Via Népszava.